Petosna tehnologija
Revolucija na področju merjenja
Petosna tehnologija v nasprotju s konvencionalnimi postopki merjenja na KMS uporablja sinhronizirano gibanje koordinatnega merilnega stroja in osi glave za minimalne dinamične napake stroja pri ultravisokih hitrostih merjenja.
Kaj so petosne meritve?
Osnova za petosno merilno tehnologijo je napredna tehnologija merilnih glav, merilnih modulov in krmiljenja, ki prinaša neprekosljivo hitrost in fleksibilnost meritev, obenem pa odpravlja vse kompromise med hitrostjo in točnostjo, ki so lastni konvencionalnim tehnikam. Petosna tehnologija povečuje produktivnost meritev, skrajšuje pretočni čas in daje proizvajalcem celovitejši vpogled v kakovost njihovih izdelkov.
Za razliko od sistemov, ki uporabljajo indeksirne ali fiksne merilne glave, petosno gibanje omogoča tipalu, da se zvezno premika po površini kompleksnega merjenca, pri tem pa se mu ni treba odmikati od površine za menjavo sestava tipal ali za indeksiranje glave. Algoritmi v krmilniku, ki sinhronizirajo gibanja KMS in glave, poiščejo optimalno pot konice in zmanjšajo dinamične napake KMS na minimum.
![REVO-2 in PH20](/media/img/gen/8ffd125b07fc40ed80d3942714baa473.jpg)
Kako deluje petosna merilna tehnologija
Pri konvencionalnih merilnih postopkih izvaja koordinatni merilni stroj vsa gibanja, ki so potrebna za pridobivanje podatkov o površini. Pospeševanje povzroča vztrajnostne deformacije v konstrukciji stroja, te pa so vzrok merilnim napakam.
Proizvajalci merilnih sistemov so posvetili leta razvoju tehnik za zmanjšanje teh dinamičnih napak, kljub temu pa obstaja zaradi togosti stroja in servosistemov zgornja hitrostna meja, nad katero ni več možno zanesljivo izvajanje meritev.
Petosna merilna tehnologija se tej omejitvi izogne z uporabo zglobne glave, ki se med merjenjem premika po dveh rotacijskih oseh. Koordinatni merilni stroj tako med meritvami opravlja delo, pri katerem je najboljši – premikanje s konstantno hitrostjo po enem samem vektorju. Glava je znatno lažja in bolj dinamična kot koordinatni merilni stroj ter ima bistveno boljšo pasovno širino, zato lahko sledi hitrim spremembam v geometriji dela brez povzročanja škodljivih dinamičnih napak. Končni rezultat so mnogo višje hitrosti in krajši merilni cikli.